Efectul neştiut al berii asupra colesterolului
Deși consumul de alcool are diverse implicații asupra sănătății, există dovezi că un consum moderat de bere poate avea câteva beneficii.
![Bere jpg](https://cdn.adh.reperio.news/image-f/f4551a26-2fb5-459d-94ec-824b44aafda9/index.jpeg?p=a%3D1%26co%3D1.05%26w%3D500%26h%3D441%26q%3D91%26r%3Dcontain%26f%3Dwebp)
Printre acestea se numără influențarea pozitivă a nivelului de colesterol din sânge.
Studiile privind efectele alcoolului asupra sistemului cardiovascular au arătat că persoanele care consumă alcool în cantități mici sau moderate au un risc mai scăzut de boli de inimă comparativ cu băutorii frecvenți și neconsumatorii (cu băutorii frecvenți fiind cei mai expuși riscului). Cercetările recente sugerează că anumite tipuri de alcool pot fi mai benefice pentru inimă decât altele, vinul roșu fiind unul dintre acestea datorită efectului său cardioprotector.
![image](https://cdn.adh.reperio.news/image-5/536dde8a-90b4-4afb-8ea3-4396625c4a80/index.jpeg?p=a%3D1%26co%3D1.05%26w%3D500%26h%3D667%26q%3D91%26r%3Dcontain%26f%3Dwebp)
Berea este o băutură preferată de mulți în timpul sezonului cald. Foto: Shutterstock
Pe de altă parte, consumul moderat de băuturi spirtoase, cum ar fi ginul sau whisky-ul, nu oferă aceleași beneficii. Cu toate acestea, există dovezi că berea poate crește nivelul de colesterol "bun" din sânge, cunoscut sub numele de lipoproteină de înaltă densitate (HDL).
HDL este tipul de colesterol care captează și transportă colesterolul „rău” (lipoproteină de joasă densitate sau LDL) către ficat pentru a fi descompus și eliminat. Prin creșterea nivelului de colesterol „bun”, există mai puțin colesterol „rău” care să se lipească de pereții arterelor și să provoace boala coronariană.
Ce spun cercetările curente
Efectul berii asupra nivelului de colesterol a fost documentat într-un număr tot mai mare de studii. Deși puțini ar considera berea „cardioprotectoare”, aceasta influențează pozitiv anumiți factori atunci când este consumată moderat.
Un studiu din 2018, publicat în Nutrients, a raportat că consumul moderat de bere la adulți supraponderali (30 de grame de alcool pe zi la bărbați și 15 grame de alcool pe zi la femei) a crescut nivelul de HDL după patru săptămâni. Mai mult, consumul de bere în această cantitate nu a alterat semnificativ funcția hepatică și nici nu a contribuit la rigidizarea arterelor, un factor de risc pentru hipertensiune și boala coronariană.
Cu toate acestea, creșterea nivelului de HDL nu a fost asociată cu o scădere a nivelului de LDL. De asemenea, nu a fost observată nicio scădere a trigliceridelor, un alt lipid sanguin strâns legat de bolile de inimă.
O revizuire din 2020 a studiilor publicată în PLoS One a confirmat aceste constatări. Revizuirea, care a analizat date din 26 de studii, a concluzionat că consumul moderat de bere crește nivelul de HDL, dar nu are niciun efect tangibil asupra LDL sau trigliceridelor.
Același studiu a sugerat că berea poate face mai mult decât să prevină rigidizarea arterelor. Consumul moderat de bere pare să crească flexibilitatea vaselor de sânge și, prin urmare, să reducă tensiunea arterială și riscul de boală coronariană.
Beneficii versus riscuri
Berea este una dintre cele mai populare băuturi alcoolice din lume. Compusă în principal din apă, berea este bogată în nutrienți precum carbohidrați, aminoacizi, minerale, vitamine și compuși de origine vegetală cunoscuți sub numele de polifenoli. Polifenolii din bere sunt considerați a avea efecte antioxidante și antiinflamatoare, care pot ajuta la scăderea glicemiei și a riscului de diabet.
Datorită acestor efecte, studiile au arătat că atunci când este consumat moderat, o băutură standard pe zi pentru femei și două pentru bărbați, alcoolul nu afectează ratele de mortalitate. Unele studii au sugerat chiar că riscul de deces poate fi mai mic decât cel al neconsumatorilor.
Cu toate acestea, puțini experți în sănătate ar considera berea „sănătoasă” sau ar sfătui un neconsumator să înceapă să bea bere pentru motive de sănătate.
Simplul fapt este că daunele cauzate de alcool în orice formă reprezintă peste 12% din costurile anuale de asistență medicală în SUA și alte țări dezvoltate. Aceasta include nu doar daunele cauzate de consumul excesiv, care crește riscul de hipertensiune, boli de inimă, accident vascular cerebral, boli hepatice și cancer, dar și daunele cauzate de consumul ocazional excesiv.
Conform unui studiu din 2023, publicat în BMC Medicine, consumul ocazional excesiv chiar și o zi pe săptămână crește riscul de deces din toate cauzele cu până la 22% și riscul de deces din cauze accidentale cu până la 74%.
Organizația Mondială a Sănătății afirmă că „niciun nivel de alcool nu este sigur pentru sănătatea noastră” și că potențialele daune „încep de la prima picătură de alcool consumată”.
Alcoolul a fost clasificat și ca un carcinogen de grup 1 de către Agenția Internațională pentru Cercetarea Cancerului, alături de alte substanțe care cauzează cancer precum tutunul. Alcoolul este asociat cu un risc crescut de cancer hepatic, dar și cu alte tipuri de cancer precum cel de sân, esofag, colon și rect, cap și gât.
Dovezile sunt incerte în ceea ce privește beneficiile berii pentru sănătatea inimii. Deși cercetările sugerează că un consum moderat de bere poate crește nivelul de colesterol „bun” și flexibilitatea vaselor de sânge, nu scade nivelul de colesterol „rău” care cauzează blocaje arteriale.
Dacă alegi să bei bere, cheia este moderația: nu mai mult de două beri pe zi pentru bărbați și una pe zi pentru femei. Dacă nu consumi alcool, nu începe sub prezumpția că îți va îmbunătăți sănătatea inimii.
Concluzia este că riscurile consumului de alcool depășesc cu mult orice potențial beneficiu.
Sursa: Very Well Health